Zaharova upozorila: NATO snabdeva Prištinu oružjem kako bi stvorila sopstvenu „vojsku“
© Sputnik / Ilya Pitalev / Uđi u bazu fotografijaPortparol Ministarstva spoljnih poslova Marija Zaharova
![Portparol Ministarstva spoljnih poslova Marija Zaharova Portparol Ministarstva spoljnih poslova Marija Zaharova - Sputnik Srbija, 1920, 13.06.2024](https://cdn1.img.sputnikportal.rs/img/07e8/03/07/1168558215_0:0:2793:1571_1920x0_80_0_0_74271ba052eae0808f3f0ea2d036a327.jpg)
© Sputnik / Ilya Pitalev
/ Pratite nas
NATO snabdeva Prištinu oružjem i pomaže joj da stvori sopstvenu „vojsku“, što nije dozvoljeno Rezolucijom Saveta bezbednosti UN 1244, izjavila je na brifingu portparol ruskog Ministarstva spoljnih poslova Marija Zaharova.
Prema njenim rečima, uz prećutnu saglasnost Zapada, samoproglašene kosovske vlasti gaze prava srpskog stanovništva na KiM, vode politiku proterivanja Srba sa iskonski srpskih teritorija.
Ona je podsetila da je pre 25 godina, 10. juna 1999. godine, Savet bezbednosti UN usvojio Rezoluciju 1244, kojom je osnovana Misija privremene uprave Ujedinjenih nacija na Kosovu (UNMIK) i navela da je ta odluka omogućila da se sukob u bivšoj Jugoslaviji prenese u političke okvire.
Zaharova je naglasila da su Rezolucijom 1244 postavljeni temelji međunarodnog pravnog okvira za kosovsko rešenje, kojim je konsolidovan suverenitet Srbije u odnosu na ovaj region.
„Međutim, zapadne zemlje su izabrale put sabotiranja odredbi pomenute odluke Saveta bezbednosti UN i na svaki mogući način podstiču separatistički stav administracije kosovskih Albanaca“, navela je diplomata.
U takvim uslovima, nastavila je Zaharova, više nego ikada je potrebno punopravno prisustvo UN u srpskoj autonomnoj pokrajini Kosovo i Metohija, pre svega da bi se osigurali bezbednost, stabilnost i poštovanje ljudskih prava u regionu.
„Rusija podržava aktivnosti Misije i zalaže se za očuvanje njenog kadrovskog i finansijskog potencijala. Verujemo da samo UNMIK, a ne 'vlasti' u Prištini, ima pravo da predstavlja Kosovo u skladu sa Rezolucijom Saveta bezbednosti br. 1244“, istakla je Zaharova.
Ona je kazala da Moskva polazi od toga da rešenje kosovskog pitanja mora da bude prihvatljivo za Beograd, da se zasniva na Rezoluciji SB UN 1244 i da na kraju to rešenje odobri Savet bezbednosti UN.
Prošlo je 25 godina od završetka operacije „Saveznička snaga“, varvarske agresije NATO-a na suverenu Jugoslaviju, tokom koje je ubijeno preko dve hiljade civila, uključujući 89. dece, podsetila je Zaharova, povodom 10. juna, kada je NATO agresija, konačno, završena. Zapad je, podseća, „ove žrtve cinično uvrstio u kategoriju 'kolateralne štete', čime je pokazao da se prema ljudskim životima odnosi kao prema potrošnom materijalu“.
„Tokom 78 dana takozvane 'humanitarne intervencije' NATO-a, na Jugoslaviju je bačeno 14 hiljada bombi i ispaljeno više od dve hiljade raketa. Kasetne i visokoeksplozivne granate su bile široko korišćene. Masovna upotreba municije sa osiromašenim uranijumom izložila je ogromna područja na Balkanu radioaktivnoj kontaminaciji. Teške posledice ove ekološke katastrofe po zdravlje ljudi postoje i danas. Za njeno prevazilaženje potrebne su decenije, ako ne i vekovi“, objasnila je portparol Ministarstva.
Zaharova je naglasila da je „avijacija NATO-a pretežno gađala civilne objekte", među kojima su: desetine hiljada stambenih domova i stanova, više od 300 industrijskih i energetskih objekata, uključujući rafinerije nafte, elektrane, dalekovode, preko 350 saobraćajnih i komunikacionih objekata – aerodromi, mostovi, železnička infrastruktura, benzinske pumpe, pošte, oko 50 zdravstvenih ustanova, oko 100 vrtića, škola i univerziteta, desetine istorijskih i arhitektonskih spomenika, crkava i manastira.
„Sve metode koje je Zapad koristio protiv Srba, danas koristi protiv Rusa u Ukrajini rukama kijevskog režima“, rekla je Zaharova.
Ukupna šteta bombardovanja za jugoslovensku privredu iznosila je, prema različitim procenama, od 30 do 100 milijardi dolara, podvukla je portparol.
Ipak, najstrašniji momenti napada iz 1999. godine bili su napadi na civile, a neki od njih su bombardovanje stambenih naselja u Aleksincu od 5. aprila, raketni napad na putnički voz Beograd–Solun od 12. aprila, napad na kinesku ambasadu u Beogradu 7. maja, napad na zgradu Radio-televizije Srbije i njenih zaposlenih od 23. aprila, napad na beogradski Klinički centar "Dragiše Mišović“ 20. maja, napad na kolonu izbeglica u području Đakovice od 14. aprila;
Ona je naglasila da Srbi nisu dobili nijedno „izvinite“, jer je za Zapad to norma navela je Zaharova.
„SAD i njihovi saveznici, pod lažnim izgovorom zaštite kosovskih Albanaca, počinili su brojne ratne zločine. Oni u stvarnosti nisu bili motivisani brigom o ljudskim pravima, već željom da na iskonski srpskoj teritoriji stvore stalan izvor pretnji za Beograd. A danas, Zapad primorava Srbe da se odreknu Kosova, podstičući prištinske 'vlasti' da čiste pravoslavno stanovništvo, dovodeći na kraju region na ivicu oružanog sukoba“, zaključila je Marija Zaharova.
Unutrašnji sukob koji je doveo do događaja u Jugoslaviji 1999. godine, podgrevan je iznutra i spolja, izjavio je ruski predsednik Vladimir Putin u intervjuu za film „Beograd“ televizijskog kanala „Rusija“.
Pogledajte i: